Це відео не доступне.
Перепрошуємо.
Top Research-based Tips for IV Access
Вставка
- Опубліковано 8 кві 2016
- Gaining IV access is one of healthcare's most common and important procedures. This lecture, recorded at Swedish Emergency Talks 2016, delves into the science behind drawing blood and gaining IV access. The audio is in Swedish but press CC for English subtitles.
_______________________________________________________
References:
Jacobson: www.ncbi.nlm.ni...
Sabri: www.ncbi.nlm.ni...
Lopez: www.ncbi.nlm.ni...
Prottengaier: www.ncbi.nlm.ni...
Mahler: www.ncbi.nlm.ni...
Kule: www.ncbi.nlm.ni...
Nelson: www.ncbi.nlm.ni...
Sasaki: www.ncbi.nlm.ni...
Peltonen: vardgivarwebb.r......
Rourke: www.ncbi.nlm.ni...
Golder: www.ncbi.nlm.ni...
Hensley: www.ncbi.nlm.ni...
Orm: www.ncbi.nlm.ni...
Fellowes: www.ncbi.nlm.ni...
El Hassan: www.ncbi.nlm.ni...
Pinto: www.ncbi.nlm.ni...
Berman: www.ncbi.nlm.ni...
Sacar: www.ncbi.nlm.ni...
Leitch: www.ncbi.nlm.ni...
Dugan: www.ncbi.nlm.ni...
Heyer: www.ncbi.nlm.ni...
Saleem: www.ncbi.nlm.ni...
Lippi1: www.ncbi.nlm.ni...
Lippi2: www.ncbi.nlm.ni...
Ichimura: www.ncbi.nlm.ni...
Lenhardt: www.ncbi.nlm.ni...
Fink: www.ncbi.nlm.ni...
Kiger: www.ncbi.nlm.ni...
Simons: www.ncbi.nlm.ni...
Quinn: www.ncbi.nlm.ni...
Introsong: goo.gl/3m9a1u
Så bra å få ta del i denne opplysningen. 😊
Bästa!
Tack Daniel! Kul att du tyckte om föreläsningen! 🙏
Gammal video men att slå och knyta näven vid intravenösa instick menar du enbart vid pvk eller insättning av andra infarter? Eller menade du verkligen att ta venprover också? För de ger hemolys.. Annars intressant video.
Hej! Tack för att du också belyst en viktig aspekt. Inser i efterhand att det borde ha förtydligats i föreläsningen. Att knyta näven och att slå är bra för venvidgningen, men kan, exakt som du skriver, medföra risk för felvärden, framförallt falsk hyperkalemi. Man får avväga för varje patient om det är bråttom att få in en infart (kan vara bra att knyta näven) eller om man har gott om tid och det är viktigare med mer tillförlitliga provsvar.
Jag undrar om patientens egna blodtryck påverkar hur mycket ökar ven diameter. Jag menar, kan det vara så att patienten med låg blodtryck kräver mindre pumping (t.ex upp till 30-40 mmHg) och patienten med normal eller hög blodtryck kräver mer (60-80 mmHg)?
Tack för en bra och relevant fråga Tamara!
Man kan fundera kring din fråga på tre sätt:
1) Vad säger vår nuvarande förståelse av ventrycksfysiologi: ökningen i vendiameter är en funktion av venfyllnaden och det perifera ventrycket. Olika skillnader i blodtryck på artärsidan kommer dock att spela mindre roll när det arteriella blodet når kapillärerna. Se t.ex. denna bild images.app.goo.gl/TciM5xmdsZwhWuMDA . Dvs även om den vänstra delen av kurvan (artärer där vi mäter blodtrycket) kan vara högt eller lågt kommer detta ha en begränsad effekt på kurvan längst till höger (ventrycket). Det vill säga oftast borde detta inte spela väldigt stor roll.
2) Vad säger existerande forskning: Det perifera ventrycket verkar ofta korrelera (men inte alltid) med den centrala ventrycket (CVP), men jag har inte hittat några studie som påvisar en stark koppling mellan arteriellt blodtryck och perifert ventryck.
3) Ur ett kliniskt perspektiv: patienter med väldigt lågt blodtryck har om något sannolikt lägre ventryck, vilket resulterar i långsammare venfyllnad i samband med stasning. Om det då är bråttom (vilket det ofta kan vara för hypotona patienter) skulle de därför vara betjänta av åtminstone samma eller högre stastryck (för att snabbare få till vidgningen).
Sammanfattningsvis, om man vill få till en lika snabb venvidgning för patienter med lågt blodtryck är det sannolikt bra att applicera samma tryck (eller högre) som för patienter med normalt blodtryck. Det saknas dock forskning kring detta, och det är oklart hur stor den effekten skulle kunna vara.
@@ebmdoctor Tack så mycket!
@@ebmdoctor Om nu det arteriella trycket är lågt, 60-70 så borde man åstadkomma fullständig hemostas med ett stastryck på 80 mmHg dvs inget arteriellt blod flödar in i armen och således ingen venöst återflöde. Fick lära mig när jag läste till Narkossyrra i början av 90-talet (helt ovetenskapligt så klart, bara baserat på klinisk erfarenhet) att man skulle pumpa upp till just över systoliskt tryck och sedan släppa ut tills man kommer under det diastoliska trycket och lägga sig ca 10-15 mmHg under det. Måste säga att min egna erfarenhet säger att det funkat fint i de flesta fallen. Åh just det, tack för en superbra föreläsning!
5:23 V. basilica
heter den, inte V. basilaris. Annars väldigt intressant video.
Du har helt rätt Joakim! Tack för kommentaren!
varför säger vårdhandboken att stasa med ett tryck på 40 mmHg?
Hej Fellan! Jag ser att vårdhandboken har uppdaterat sin rekommendation och rekommenderar numera ett stastryck på 40-60mmHg (1) baserat på en studie som refereras till i föreläsningen (2). Hoppas att det hjälper!
(1) www.vardhandboken.se/katetrar-sonder-och-dran/perifer-venkateter/inlaggning-och-avlagsnande/
(2) pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/22358141/